Smjernice za dijagnozu i liječenje infekcije Helicobacterom pylori u djece i adolescenata
Autor: | Mišak, Zrinjka, Hojsak, Iva, Despot, Ranka, Jadrešin, Oleg, Kolaček, Sanja, Konjik, Vlatka, Palčevski, Goran, Močić Pavić, Ana, Senečić-Čala, Irena, Tješić-Drinković, Duška, Vuković, Jurica, Žaja, Orjena |
---|---|
Jazyk: | chorvatština |
Rok vydání: | 2022 |
Předmět: |
REZISTENCIJA BAKTERIJA NA LIJEKOVE
SMJERNICE HELICOBACTER PYLORY – drug effects isolation and purification HELICOBACTER PYLORI – djelovanje lijeka izolacija BIOMEDICINE AND HEALTHCARE. Basic Medical Sciences HELICOBACTER INFECTIONS – diagnosis drug therapy KOMBINIRANA FARMAKOTERAPIJA BIOMEDICINA I ZDRAVSTVO. Kliničke medicinske znanosti. Pedijatrija ANTI-BACTERIAL AGENTS – therapeutic use HELICOBACTER PYLORI INFEKCIJE – dijagnoza farmakoterapija PROTUBAKTERIJSKI LIJEKOVI – terapijska uporaba INHIBITORI PROTONSKE PUMPE – terapijska uporaba RASPORED PRIMJENE LIJEKOVA DJECA HRVATSKA SMJERNIC PRACTICE GUIDELINES AS TOPIC DRUG ADMINISTRATION SCHEDULE CHILD DRUG RESISTANCE BACTERIAL CROATIA Deskriptori HELICOBACTER PYLORI INFEKCIJE – dijagnoza farmakoterapija PROTON PUMP INHIBITORS – therapeutic use DRUG THERAPY COMBINATION |
Zdroj: | Liječnički vjesnik Volume 144 Issue 7-8 |
ISSN: | 0024-3477 1849-2177 |
Popis: | Obilježja infekcije Helicobacterom (H.) pylori kod djece razlikuju se od infekcije u odraslih pa su tako i dijagnostički i terapijski pristupi različiti. Osim toga, brojni podatci ukazuju na zabrinjavajući porast rezistencije na antibiotike i na nezadovoljavajuću stopu eradikacije H. pylori u dječjoj dobi. Zbog svega toga, a i budući da u Hrvatskoj postoje samo smjernice za odrasle, javila se potreba za smjernicama o dijagnozi i liječenju infekcije H. pylori kod djece i adolescenata. Pristup “testiraj i liječi” nije opravdan u dječjoj populaciji. Dijagnostičke se pretrage trebaju usmjeriti na otkrivanje uzroka simptoma, a ne na traženje H. pylori. Dijagnozu infekcije treba temeljiti na pozitivnom mikrobiološkom nalazu kulture ili kombinaciji nalaza bakterije u histopatološkom preparatu uz još jedan pozitivan test u bioptatu. Eradikacijska terapija treba se temeljiti na antimikrobnoj osjetljivosti/rezistenciji, koristeći dovoljno visoke doze lijekova tijekom 14 dana. Ako je osjetljivost na antibiotike nepoznata, prva linija terapije uključuje visoku dozu inhibitora protonske pumpe, amoksicilin i metronidazol kroz 14 dana. Nakon provedenog liječenja treba provjeriti eradikaciju koristeći ili C13-urejni izdisajni test ili dokazivanjem antigena u stolici, najmanje četiri tjedna nakon završetka terapije. U slučaju neuspjele eradikacije koristi se druga linija terapije uzimajući u obzir već korištene antibiotike u prvoj liniji i trajanje terapije, a terapiju treba temeljiti na antibiogramu ako je moguće. The characteristics of Helicobacter (H.) pylori infection in children differ from the infection in adults, so diagnostic and treatment approaches are different. In addition, numerous data point to a worrying increase of antibiotic resistance and unsatisfactory eradication rate of H. pylori in children. Due to all this, and since there are only guidelines for adults in Croatia, there is a need for recommendation on diagnosis and treatment of H. pylori infection in children and adolescents. The approach “test and treat” is not justified in children. Diagnostic tests should focus on detecting the cause of symptoms, and not on searching for H. pylori. The diagnosis of infection should be based on positive culture or a combination of finding bacteria on histopathology and one more positive biopsy-based test. The eradication treatment should be based on antimicrobial sensitivity/resistance, using adequate therapy dosages for 14 days. If sensitivity for antibiotics is not known, the first line of therapy includes high dosage of proton pump inhibitors, amoxicillin and metronidazol for 14 days. After treatment, the eradication should be checked using C13-urea breath test or stool antigen test, at least four weeks after therapy. In case of unsuccessful eradication, the second line treatment is used, taking into account antibiotics already used as the first line, duration of therapy, and if possible the treatment should be based on culture and antibiotic sensitivity. |
Databáze: | OpenAIRE |
Externí odkaz: |